2024.07.18. 17:30
Az utóbbi évtizedek megváltoztatták a régészek munkáját
Változást hoztak a régészek munkájában az utóbbi idők. Régebben nyaranként folytak a tervásatások, olyanok, amikor előre eltervezve, meghatározott kutatási céllal vizsgálták, hogy milyen régi emlékeket rejt a föld a felszín alatt – mondta Ódor János, a Wosinsky Mór Múzeum igazgatója. Ilyenek voltak dr. Gaál Attilának a török palánkvárat, Rosner Gyulának a Gyönk-vásártéri avar temetőt feltáró ásatásai. Aztán jöttek, s ma ezek a leggyakoribbak, az egész vármegye területén az új beruházásokat megelőző leletmentő, leletfeltáró ásatások vagy felügyeletek.
Ódor János, a Wosinsky Mór Múzeum igazgatója (a szerző fotója)
Ma két ilyen jelentősebb ásatás van, ahol szinte naponta kell a régészeknek dolgozniuk. Egyik a Pári és Nagykónyi térségében folyó szennyvízvezeték építése, ahol az árokásás során több ismert, néha ismeretlen lelőhely is felszínre kerül. Másik Paks II építése, ahol kevesebb a munka, mert azt a területet a hetvenes években elplanírozták, s a terepviszonyok jelentősen megváltoztak, így nagyon kevés régészeti lelőhely maradt meg. Még augusztusban Pakson a katolikus iskola udvarát az építkezés előtt kell feltárni, ahol a törökkori település maradványai lehetnek.
Az utóbbi évtized meghatározó eleme lett a közösségi régészet, ennek során a múzeumbarát fémkeresős tevékenységet is próbálják koordinálni, s ehhez kapcsolódik két tájrégészeti kutatással párosuló feltárás, a Sötétvölgy melletti Bat falu emlékeit kutatja csapatával K. Tóth Gábor régész, illetve Tamási térségében az egykori Kosba nevű falu maradványait, középkori pincéket, templomot tárja fel K. Német András.
Nem csak kint, bent is folyik a munka
A szabadban végzett mellett a múzeum falai között is folyik a munka. Készülnek tudományos kiadványok, tán a leglényegesebb minden évben a múzeum évkönyve, aztán van egy sorozat, amely a kiállításoknak állít emléket. Így készült el a legutóbbi, a Fél évszázad két keréken című időszaki sporttörténeti kiállítást bemutató kötet, amelynek a közelmúltban volt bemutatója.
Jelentős a múzeumban a szakmai háttér munka is, mert a gyűjtés, megőrzés, bemutatás mellett hasonlóan fontos a restaurálás, nyilvántartás, és múzeumpedagógusok közreműködésével napközis táborokat is tartanak, értelmes elfoglaltságot adva az iskolai szünet alatt a diákoknak. De most állítják össze a szeptember közepétől november elejéig tartó Múzeumok Őszi Fesztiváljának programsorát.
Emellett újabb kiállítások is szerepelnek a tervekben. A vármegyeházán szeptemberben újra nyílna, folytatódna drMáriásnak a pár éve megnyílt, de a Covid miatt bezárt kiállítása. A néha polgárpukkasztó, de elgondolkoztató, különleges képek a tervek szerint a Szüreti Fesztivál idején lesznek láthatók.
Geszterédi szablya, vagy Rippl-Rónai
A múzeumban pedig ősszel vagy a honfoglaláskor geszterédi aranyszerelékes szablya másolatát mutatnák be, vagy Rippl-Rónai József Kaposváron őrzött képeit. A legrangosabb honfoglalás kori leletegyüttes, legszebb darabjáról készült másolat azért is különleges, mert az a Szekszárdon született Strohmayer Ádám ötvösművész, cizellőr csodálatos alkotása. Rippl-Rónai képek szekszárdi kiállítása pedig azért lenne szokatlan, mert azok a kaposvári állandó kiállítás képei. Viszont lehet, hogy ott megkezdődik a Rippl-Rónai villa felújítása, és mint szomszédos múzeum, rendezhetnének a képekből itt egy tárlatot.
Felújítás és raktár is kellene
Ódor János beszélt későbbi tervekről, és a gondokról is. Arról, hogy a múzeum csodálatos főépületére, amely több mint százhúsz éve fogadja a látogatókat, ráférne egy komolyabb felújítás. Javítani kell a tetőt, s remélik, erre jövőre pályázaton megkapják a szükséges összeget.
Ennél nagyobb gond, hogy kimerült a raktári kapacitás. Ugyanis a múzeum feladata a leletek gyűjtése, s természetes hogy nincs lehetőség, hogy azokat szortírozzák, mintegy selejtezzék, hogy csökkentsék a gyűjteményt. Abban reménykednek, hogy a fenntartó támogatja szándékaikat, segítenek, s raktárhelyzetük javulni fog.