2024.07.22. 13:25
Több mint ötszázhatvan éve szól a déli harangszó
A hírre, hogy Európát ismét a török fenyegeti, III. Callictus pápa imabullában rendelte el, hogy naponta háromszor harangozzanak. A nándorfehérvári diadal okán pedig hálaadó is lett a déli a harangszó.
A déli harangszó egybeforrt a nándorfehérvári diadallal, amelynek éppen ma van az évfordulója, ugyanis a Hunyadi János vezette magyar haderő 1456. július 22-én verte vissza az Európát fenyegető török hadat. II. „Hódító” Mehmed szultán Konstantinápoly 1453-as bevétele után májusában százezres haddal indult a Magyar Királyság kulcsának tartott, az ország belseje felé felvonulási útvonalat biztosító Nándorfehérvár – mai Belgrád – ellen – írja a Múlt-Kor Magazin.
![A nándorfehérvári csata egy ismeretlen, 19. századi festő munkáján. A diadalhoz kötődik a déli harangszó](https://cdn.teol.hu/2024/07/WAu3anHstY5WswaBurKKIAvsEIGt_DEqsXtoPs0Rx8o/fit/630/481/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZhMjNhOTc0N2U2MzQ5ZTA5MGM3MTk5Y2NmZjI3MGRk.jpg)
Forrás: Múlt-Kor
Pápai rendeletre szól a déli harangszó
A hírre III. Callixtus pápa keresztes hadjáratot hirdetett, és 1456. június 29-én, Szent Péter és Pál apostolok ünnepén kiadott egy imabullát, amelyben az egész keresztény világ számára elrendelte, hogy imádkozzon a keresztes seregek győzelméért, és azt is, hogy naponta háromszor, azaz nem csak reggel és este, hanem délben is harangozzanak, hogy a hívők a törökök ellen harcolókért imádkozhassanak. A keresztes hadjáratból semmi nem lett, de alig egy héttel a pápai imabulla kihirdetése után, július 4-én az ostrom megkezdődött. A törökök július 21-én indították meg döntő rohamukat az addigra szinte teljesen rommá lőtt vár ellen, de öldöklő küzdelemben visszaverték őket.
Másnap a Száva bal partjáról – Hunyadi parancsa ellenére – átkelő, a Kapisztrán János által vezetett keresztes haderő támadásba lendült, és amikor a szultán ellenük küldte lovasságát, az alkalmat kihasználó Hunyadi a várból kitörve elfoglalta a török ágyúkat, és szétszórta a megzavarodott török derékhadat. A csatában a szultán is megsebesült, és végül a törökök felszerelésüket hátrahagyva menekülni kezdtek.
A nándorfehérvári diadal több mint fél évszázadra visszavetette az oszmán terjeszkedést. Az örömhír Európa számos városába a pápai imabullával egy időben, sőt sok helyre azt megelőzve érkezett meg. Így előfordult, hogy a harangokat a győzelem hírére kongatták meg.
A kereszténység védelme minden időben fontos
III. Callixtus augusztus 6-án értesült a diadalról, és aznapra kihirdette az egyház új ünnepét, Jézus színeváltozását. A pápa bullájának is új értelmezést adott: „Minthogy Isten győzelemre segítette a keresztények fegyvereit, a déli harangszó alatt elmondott imák egyben a hálaadás imái legyenek.” A bullát VI. Sándor pápa 1500. augusztus 9-én megújította, és arról rendelkezett, hogy a harangszó az egész keresztény világban minden délben szólaljon meg, jelezve, hogy a kereszténység védelme, az összetartás minden időben és minden helyen fontos kötelesség.