2024.06.08. 20:00
Sefcsik Zoltán kinevezésén rajta van Isten pecsétje
Az evangélikusok hatévente tartanak tisztújítást. Erre most, tavasszal került sor, a helyi gyülekezetekben, az egyházmegyei és az országos vezetésben egyaránt. Változás történt többek között a Tolna-Baranyai Evangélikus Egyházmegye élén is. Az eddigi esperes, a bonyhádi Aradi András nem indult. A két jelölt közül a szekszárdi Sefcsik Zoltánt választották meg e tisztségre, a következő ciklusra. Beiktatására június 15-én kerül sor, Pakson.
Sefcsik Zoltán, a Tolna-Baranyai Evangélikus Egyházmegye új esperese (A szerző fotója)
– Egy mohácsi és egy szekszárdi lelkészt jelöltek a Tolna-Baranyai Evangélikus Egyházmegye élére. Hogyan lesz valaki esperes? Kell érte lobbizni, vagy ilyesmi, egyházi berkekben nem létezik?
– Az egyházi szervezetünk alulról építkező – mondja a következő hatéves ciklusra esperessé választott szekszárdi lelkész, Sefcsik Zoltán. – Megválasztjuk a helyi, gyülekezeti vezetőket, aztán a középszinten folytatódik a tisztújítás, az egyházmegyéknél, majd a felső szinten zárul. Az egyházmegyében minden gyülekezetnek egy szavazata van az esperes személyét illetően.
– Mekkora ez az egyházmegye?
– Tizennégy önálló gyülekezet van, tizenöt parókusi lelkészi állással – ezek presbitériumai szavaznak. Ezen önálló egységekhez kapcsolódnak a környékükön lévő kisebb gyülekezetrészek.
– Zsugorodnak a közösségek?
– Ez attól függ, hogy kiket tekintünk evangélikusoknak. Mert vannak, akik annak vallják magukat, mondván, hogy a szüleik, nagyszüleik is azok voltak, de ők maguk nemigen fordulnak meg a templomban, és vannak, akik buzgó, aktív, rendszeres hitgyakorlók. Itt, Szekszárdon nem tapasztalunk zsugorodást a közösségbe járók körében.
– Mikortól lesz esperes, és miben változik majd a munkája?
– A voksolás áprilisban lezajlott, a beiktatásom június 15-én lesz, Pakson. Nálunk világi vezetők is vannak, megyei presbitérum, szintén hat évre választva. Elnöktársam a paksi Zuschlag János lesz. A tennivalóimat természetesen át kell rendeznem. A hitoktatásból kevesebbet tudok majd vállalni a jövőben – szerencsére vannak alkalmas emberek, akik átveszik –, és egy napot felszabadítok a gyülekezetek látogatására.
– Online nem lehetne azt letudni?
– Nem, mert a személyes jelenlét szükséges. Egyrészt az adminisztratív ügyek rendezésében kell a segítség a kisebb gyülekezeteknél, másrészt a hivatásápolás, a bonyolultabb lelkigondozás, a felmerülő esetleges konfliktusok elsimítása is az egyházmegyei vezető feladata.
– Egy esperes mindent tud és megold?
– Szó sincs erről, csak aki kívülről lát egy élethelyzetet, olykor képes olyasmit is észre venni, amit a benne élők nem látnak. Sok esetben megvan az adott közösségben is a megoldás, csak azt kérdésekkel, rávezetéssel felszínre kell hozni. A hivatásgondozást felülrőllátásnak is szokták nevezni. De nem a nagyokos, nem a bölcs szemszögéből osztjuk az észt, hanem a pályán kívül álló javaslatát fogalmazzuk meg.
– Isten megszólítja az embert, ha mondjuk problémamegoldásra, vagy egy tisztségre kiszemeli?
– A hívő ember állandó kapcsolatban áll Istennel. Amikor megkerestek, hogy vállalnám-e a jelöltséget, hetekig töprengtem rajta, aztán úgy döntöttem, hogy rábízom Istenre. Ha megválasztanak, az legyen a jel, akkor az az Úristen pecsétje. És így történt. Nagy erőt ad ez a munkához.
Evangélikus motorosok
Sefcsik Zoltán 1968-ban született Szolnokon. Zalaegerszegen nőtt fel. A budapesti Evangélikus Teológiai Akadémia elvégzése után avatták lelkésszé, 1996-ban. Szolgálatát Pécsen kezdte. A szekszárdi gyülekezet élére 2001-ben került. A Tolna-Baranyai Evangélikus Egyházmegye esperesévé 2024 tavaszán választották meg. Felesége pedagógus, aki már régóta kórházi lelkigondozóként dolgozik. Három gyermekük van. Szabadidejükben szívesen utaznak, motoroznak. Most, a nyáron is motoros kirándulásra készül a házaspár: Szlovákiába és Lengyelországba mennek. Többnyire egy baráti körrel, az evangélikus motorosok társaságával koptatják az aszfaltot. Nagy utat tettek például 2017-ben a reformáció ötszázadik évfordulója alkalmából, amikor elmentek Wittenbergbe, ahol Luther Márton kiszögelte 1517-ben a téziseit, a vártemplom kapujára.